https://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/issue/feedHaditechnika2024-08-26T13:14:29+02:00Zsolt VÉGVÁRIVegvari.Zsolt@uni-nke.huOpen Journal Systems<p><strong>A <a href="https://honvedelem.hu/" target="_blank" rel="noopener">Magyar Honvédség</a> műszaki-tudományos folyóirata.</strong></p> <p><strong>A múlt, a jelen és a jövő fegyverei.</strong></p> <p><em>A folyóirat cikkei csak 4 hónappal a megjelenés után olvashatóak ingyenesen az OJS és a <a href="http://real-j.mtak.hu/view/journal/Haditechnika.html" target="_blank" rel="noopener">REAL-J</a> felületén. A legfrisebb lapszámok az újságárusoknál, illetve a <a href="https://laptapir.hu/" target="_blank" rel="noopener">Laptapír</a> felületéről érhetőek el!</em></p>https://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1249A német alárendeltségbe léptetett Magyar Királyi I. Gyorshadtest tevékenysége 7. rész2024-08-08T11:26:09+02:00Róbert SomkutasVegvari.Zsolt@uni-nke.hu<p>A Magyar Királyi Honvédség részvétele az 1941. évi Szovjetunió elleni hadműveletben a német Barbarossa hadművelet részét képezte. Az ott harcba vetett, német alárendeltségbe került magyar királyi I. gyorshadtest szervezetében két (páncélozott) felderítő-zászlóalj tevékenykedett. A csapatok tevékenységét az üldözés, illetve a több száz kilométeren keresztül történő, dinamikus tempójú Kelet felé nyomulás jellemezte. A sorozat első része az 1941. június 22. és július 9. közötti eseményeket idézi fel.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Somkutas Róberthttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1248A magyar Phönix C.I-es repülőgépek története 2. rész2024-08-08T11:12:35+02:00Péter HajduVegvari.Zsolt@uni-nke.hu<p>Az I. világháború végén, az osztrák tervezésű Phönix C.I-es kétüléses felderítő és általános célú kétfedelű repülőgép korának egyik legjobb gyorsfelderítője volt. A nagy háborút követően néhány ország légiereje még tovább üzemeltette különböző változatait, így a gép aktív részese volt a háborút követő konfliktusoknak is. A Phönix C.I-esek építése Magyarországon is elkezdődött (az aszódi<br>Magyar Lloyd Repülőgép és Motorgyár Rt. 1919 első felében kezdte meg a gyártását). A már leszállított példányokat az újonnan<br>kikiáltott köztársaság, később a Tanácsköztársaság és a Nemzeti Hadsereg is használta hazánkban. A szerző cikksorozatában az eddig csak szűk szakmai körben publikált dokumentumok és források alapján ismerteti a Magyarországon repült Phönix C.I-esek alkalmazásának történetét.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Hajdu Péterhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1247A légi tűzoltás hatékonyságának tűzoltástaktikai megközelítése2024-08-08T10:59:42+02:00Ágoston RestásVegvari.Zsolt@uni-nke.hu<p>A nagy kiterjedésű és intenzív tüzek elfojtásához rendszeresen alkalmazunk repülőgépeket, amelyek bár gyakran hasznosak, de bevetésük sajnos nagyon költséges is. A hatékonyság növelése érdekében, a repülőgépek képességeinek ismerete mellett érdemes a tűzoltástaktikai jellemzőket is megismerni. A szerző áttekintést nyújt a hatékonyságot befolyásoló tényezőkről, valamint bemutat<br>egy olyan hazai fejlesztést, amely jelentősen növelheti a repülőgépek alkalmazásának előnyeit.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Dr. Restás Ágostonhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1246Lánctalpas buldózerek a Magyar Honvédségben2024-08-08T10:42:53+02:00Péter KovácsVegvari.Zsolt@uni-nke.hu<p>A gépesítés, a munka egyszerűsítése mindig is fő szempont volt mind a civil, mind a katonai területen. Manapság számos olyan technikai újítás, modern eszköz került hadrendbe, amelyek lényegesen meggyorsítják a feladatok végrehajtását, sőt a munkagépek<br>kezelése, működtetése is a kezelő kényelmét szolgálja. A régi eszközök közül ugyan sok még ma is hadra fogható állapotban van, az idő múlásával azonban a korábbi eszközparkot fokozatosan felváltják a kor elvárásainak megfelelő, modern műszaki eszközök. Ez utóbbiak immár egy korszerű, új értékrendet képviselnek.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Kovács Péterhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1245A műholdas földmegfigyelés történelmi és technikai háttere2024-08-08T10:31:39+02:00István BozsóVegvri.Zsolt@uni-nke.hu<p>A műholdas földmegfigyelés olyan távérzékelési technika, amely rendkívül jó felbontással képes bolygónk felszínének térképezését elvégezni, illetve a felszínen bekövetkezett változásokat nyomon követni. A műholdas felvételek elkészítése, feldolgozása és elemzése mára az emberiség egyik alaptevékenységének tekinthető, amely nagy mennyiségű adatot szolgáltat polgári (alapkutatási, ipari) és katonai felderítési tevékenységek elvégzéséhez. A szerző ennek a technológiának a történelmi és technikai hátterébe kívánja bevezetni az olvasót.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Bozsó Istvánhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1241Rakétafejlesztő mérnökhallgatók a Budapesti Műszaki Egyetemen2024-08-08T10:12:22+02:00András IllyésVegvari.Zsolt@uni-nke.huBarbara MatécsiVegvari.Zsolt@uni-nke.huÁdám OláhVegvari.Zsolt@uni-nke.huKatalin PrinczVegvari.Zsolt@uni-nke.huAndrás Szilágyi-SándorVegvari.Zsolt@uni-nke.hu<p>A BME Aerospace Team egy innovatív hallgatói rakétatechnikai csapat, amelynek Aether S kutatórakétája, hazánkban elsőként jutott fel 7000 méteres magasságba. Az Aether S legnagyobb elért sebessége 750 m/s (Mach 2,2) volt, amely európai sebességi rekord a hallgatói csapatok között. Rakétájukban emberi csontszöveti sejtekkel kísérleteztek, valamint egy légkörfizikai mérés is helyet kapott az eszközükben. Jelen tudományos közlemény a BME Aerospace csapatát, az Aether S fejlesztését, felépítését, repülési teljesítményét, valamint az eszköz belső terében zajlott tudományos kísérleteket mutatja be, ismeretterjesztő szándékkal.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Illyés András, Matécsi Barbara, Oláh Ádám, Princz Katalin, Szilágyi-Sándor Andráshttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1238UBIM, az orosz skorpió2024-08-08T09:53:59+02:00Zoltán KovácsKovacs.Zoltan@uni-nke.hu<p>A többrendeltetésű műszaki munkagépek egyre több haderőben jelennek meg. Az Orosz Föderáció Fegyveres Erőinél is megkezdték a legújabb ilyen funkciójú munkagép rendszerbe állítását. Mivel a páncélozott eszköz többféle műszaki szakfeladatot is képes végrehajtani, ezért a jövőben több, már üzemeltetett műszaki géptípust is kivált majd. Az új eszköz a „Skorpió” becenevet kapta.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Dr. Kovács Zoltánhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1236A passzív drónvédelem hatékonysága páncélozott harcjárműveken2024-08-08T09:39:25+02:00István OcskayVegvari.Zsolt@uni-nke.hu<p>Az elmúlt időszak konfliktusai is megmutatták, mennyire sebezhetők a páncélozott harcjárművek az egyszerű, akár házi készítésű drónok hordozta kumulatív lövedékek ellen. Tanulmányomban szeretném feleleveníteni a kumulatív töltetű páncéltörő eszközök<br>elleni védekezés lehetőségeit, és kitérni a modem hadviselés során megjelent drónok elleni passzív védekezés egyik – ha nem is annyira hatékony, mint elsőre tűnik – lehetőségére.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Ocskay Istvánhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1234A Hamász terrorszervezet drónfejlesztései2024-08-08T09:17:42+02:00Sándor OzsváthVegvari.Zsolt@uni-nke.hu<p>A Hamász terrorszervezet Izrael ellen végrehajtott támadásai során egyre nagyobb számban alkalmaz pilóta nélküli eszközöket. A „kamikaze”, más kifejezéssel „öngyilkos” felhasználású drónok jelentős része saját fejlesztésű, amely egyértelmű bizonyítéka a terrorszervezet által évek óta folytatott kutató- és fejlesztőmunkának. A szerző a nyílt forrású információszerzés (Open Source<br>Intelligence – OSINT) módszerével elérhető adatok alapján bemutatja Mohamad Zouari tevékenységét, valamint a Shehab és a „Zouari” kamikaze drónokat.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Ozsváth Sándorhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1232Északi-sarkvidéki hadviselés 2. rész2024-08-08T08:47:51+02:00Vivien Bazsó-VíghVegvari.Zsolt@uninke.hu<p>Az Északi-sark térsége az elmúlt évek során egyre jobban felértékelődött. Az utóbbi évtizedekben végbemenő globális felmelegedés nagyban hozzájárult ahhoz, hogy a térségre nagyobb nemzetközi figyelem összpontosuljon. Számos ország érdeklődik a jég alatt rejlő ásványkincsek iránt – céljuk elsősorban a részesedésszerzés –, azonban nemcsak a kőolaj és földgázkitermelés jelenthet kihívást az érintett államok számára, hanem az északi hajózási útvonalak biztosítása és ellenőrzése is. Megjelentek az olyan jelentős tengeri hatalmak, mint az Amerikai Egyesült Államok és az Oroszországi Föderáció, de jelen van a térségben Kanada és Izland is, valamint az északi államok, amelyek minél nagyobb befolyást akarnak szerezni a térségben, ezáltal a térség geopolitikai játszmák színterévé vált.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Bazsó-Vígh Vivienhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1224Páncélozott műszaki-mentő járművek 2. rész2024-06-10T19:59:13+02:00Zoltán Farkasvegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>A harckocsik, páncélozott eszközök harctéri megjelenésével egyidőben szükségessé vált azok elakadása, meghibásodása, harci sérülése esetére megfelelő mentő-vontató eszközök kifejlesztése is. Harctéri körülmények közötti mentési feladatukat elsősorban a harcképtelenné vált eszközök elvontatása jelenttette. A harckocsivontatók, valamint azok személyzetének feladatai később kibővültek a mentés, a vontatás, a kiürítés feladatain túl a helyszíni javítással, a segítségnyújtással és a nehéz terhek felemelésének lehetőségével is. A szerző cikksorozatában bemutatja a fejlődés ívét a világ első műszaki-mentő járművétől kezdve a legmodernebb eszközökig.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Farkas Zoltánhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1223A Gepárd nagy űrméretű puskák fejlesztésének története 7. rész2024-06-10T19:45:24+02:00Ferenc Földivegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>1988-ban készült el a 12,7 mm-es Gepárd egylövetű mesterlövészpuska kísérleti mintapéldánya, amelynek a rendszeresítés után Gepárd M1 néven sorozatgyártott változata, mintegy 90 példányban azóta is szolgálja a Magyar Honvédséget. A szerző bemutatja a fejlesztés körülményeit és folyamatát az igény felmerülésétől a mintapéldány elkészítéséig, majd az ellenőrző méréseket szolgáló tesztlövészetek végrehajtásáig.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Dr. Földi Ferenchttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1222UAV-operátorok által létrehozott hosszúperiodikus, divergáló lengések2024-06-10T19:12:46+02:00Róbert Szabolcsivegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>A humán operátorok a légi járművek irányítása során akaratlanul is létrehozhatnak olyan divergáló, instabil lengéseket (Pilot-Induced Oscillation – PIO), amelyek akár a légi jármű komoly sérüléséhez, vagy esetleg az elvesztéséhez is vezethetnek. A hagyományos légi járművek PIO-jelenségeit már régóta vizsgálják a szakemberek, de a pilóta nélküli légi járművek (Unmanned Aerial Vehicle – UAV) PIO jelenségei csak nemrég kerültek a tudósok látókörébe. Ily módon, az UAV-k rohamos elterjedésének is köszönhetően, ez a terület a jelen és a közeljövő ígéretes kutatási területe, amelynek eredményeit az UAV-alkalmazók, és főleg az UAV-operátorok hathatósan tudják majd felhasználni.</p>2024-08-26T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Dr. Szabolcsi Róberthttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1221A Navala géppisztoly2024-06-10T17:55:26+02:00Péter Papvegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>Az 1940-es évek első felében a harcoló Magyar Királyi Honvédség felszerelése, azon belül a gyalogsági lőfegyver ellátottsága több kívánnivalót hagyott maga után. A hazai fegyvergyárak (pl. Fémáru-, Fegyver- és Gépgyár Rt.) és lőfegyverkonstruktőrök (pl. Gebauer Ferenc) nem tudtak lépést tartani a felmerülő igényekkel. A lőfegyver-utánpótlás és -fejlesztés (pl. a 1943 M ismétlőpuska),<br>mellett ebben az időszakban kellett átállítani a nehézfegyvereket peremesről hornyos töltényre (pl. 1907/1931 M Schwarzlose-<br>géppuskát 1943 októbertől havi 150-150 darabos tételben). [16] Ebben a helyzetben a Haditechnikai Intézet minden lehetőséget kihasználva próbált könnyen gyártható konstrukciókat keresni, és új gyártási kapacitást találni (pl. Vadásztölténygyár, Nagytétény). [1]</p>2024-06-22T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Pap Péterhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1220A magyar Phönix C.I-es repülőgépek története 1. rész2024-06-10T17:42:40+02:00Péter Hajduvegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>Az I. világháború végén, az osztrák tervezésű Phönix C.I-es kétüléses felderítő és általános célú kétfedelű repülőgép korának egyik legjobb gyorsfelderítője volt. A nagy háborút követően néhány ország légiereje még tovább üzemeltette különböző változatait, így a gép aktív részese volt a háborút követő konfliktusoknak is. A Phönix C.I-esek építése Magyarországon is elkezdődött (az aszódi Magyar Lloyd Repülőgép és Motorgyár Rt. 1919 első felében kezdte meg a gyártását). A már leszállított példányokat az újonnan kikiáltott köztársaság, később a Tanácsköztársaság és a Nemzeti Hadsereg is használta hazánkban. A szerző cikksorozatában az eddig csak szűk szakmai körben publikált dokumentumok és források alapján ismerteti a Magyarországon repült Phönix C.I-esek alkalmazásának történetét.</p>2024-06-22T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Hajdu Péterhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1219Hatvanéves a szakkönyvtár2024-06-10T14:16:55+02:00Mátyás Palikvegvari.zsolt@uni-nke.huImre Pogácsásvegvari.zsolt@uni-nke.huTímea Törőcsikvegvari.zsolt@uni-nke.huNikoletta Szabóvegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>A Nemzeti Közszolgálati Egyetem Egyetemi Könyvtár Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar Kari Könyvtár Repülőműszaki Gyűjteménye hatvan éve áll az olvasók rendelkezésére Szolnokon. A könyvtári állomány közel felét a repüléssel foglalkozó magyar és angol nyelvű szakirodalom alkotja. A gyűjtemény gerincét a Jobbik István Szakkönyvtár 5000 kötetes anyaga, és Fekecs Gábor hajómérnök egykori magángyűjteménye képezi. A dokumentumok főként a hadtudomány és a katonai műszaki tudomány köréből kerülnek ki. Emellett a könyvtár szépirodalmi állománnyal is rendelkezik.</p>2024-06-22T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Dr. Palik Mátyás, Dr. Pogácsás Imre, Törőcsik Tímea, Szabó Nikolettahttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1218Dróndetektáló fejlesztés2024-06-10T14:02:45+02:00Tamás Horváthvegvari.zsolt@uni-nke.huAttila Ördöghvegvari.zsolt@uni-nke.huMáté Borkóvegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>Az utóbbi évtizedben a drónpiac robbanásszerű fejlődésnek és rendkívül széles elterjedésnek indult. Míg a drónok néhány évvel ezelőtt még a modellezők hobbicélú játékának számítottak, addig napjainkban már széles körben alkalmazzák azokat (többek között távvezetékek vizsgálatára, légi fotózásra, videózásra, élő közvetítésekre, veszélyes helyek megközelítésére, áruszállításra stb.). A polgári felhasználás mellett a katonai műveletek során is jelentős szerepet kaptak az olcsón előállítható és könnyen üzemeltethető drónok. Az engedély nélküli felhasználásuk által okozott potenciális veszély mértéke is megnőtt. Tanulmányunkban ezen esetek preventív lehetőségeire, a rosszhiszemű használat visszaszorítására, illetve a védelmi ipari fejlesztésekre fókuszálunk, bemutatva a különböző drónelhárítási és detektálási lehetőségeket, kitérve a BHE Bonn Hungary Elektronikai Kft. által fejlesztett dróndetektáló rendszerre.</p>2024-06-22T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Horváth Tamás, Ördögh Attila, Borkó Mátéhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1217A 3D-s fémnyomtatás, mint a gépjárműmotorok gyártásának ígéretes jövőbeni technológiája2024-06-10T13:48:06+02:00Botond Ficsorvegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>A belső égésű hőerőgép ma már általánosan elterjedt, hétköznapi eszköz. A 3D-s fémnyomtatás egyre nagyobb sebességgel terjedő és fejlődő gyártástechnológia. Számos járműipari vállalat foglalkozik 3D-s fémnyomtatott alkatrészek előállításával, amelyeket belső égésű hőerőgépekbe szerelnek és tesztelnek, hiszen jelentős előnnyel jár az ezen technológiával előállított alkatrészek alkalmazása. A fémnyomtatással előállított alkatrészek tesztelésének pozitív eredményei miatt, a különböző polgári járműipari cégek teszteléseinek eredményei katonai szempontból is jelentősek. A szerző a nemzetközi példák említését követően ismerteti a Széchenyi István Egyetem hallgatóinak és az Audi Hungaria mérnökeinek együttműködésében megvalósuló 3D-s nyomtatott motor fejlesztési projektjét.</p>2024-06-22T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Ficsor Botondhttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1216A sötét univerzum felfedezése az Euclid űrtávcsővel2024-06-10T13:27:42+02:00András Kovácsvegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>A világegyetemet, mint egészet vizsgáló kozmológia tudományának alapvető kérdései közé tartozik az univerzumban lévő anyag- és energiafajták azonosítása és megértése, valamint a megfigyelt kozmikus tágulás sebességének minél pontosabb nyomon követése.<br>Azonban a helyzetet nagyban bonyolítja olyan ismeretlen komponensek egyértelműsíthető jelenléte is, amelyek nem világítanak, és csupán gravitációs kölcsönhatások alapján ismerhetők meg. Ezt a sötét anyagot és a még rejtélyesebb sötét energiát vizsgálja majd az Euclid űrtávcső, amely 2023 nyarán kezdte meg tudományos programját.</p>2024-06-22T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Dr. Kovács Andráshttps://kiadvany.magyarhonvedseg.hu/index.php/HT/article/view/1215Űrmérnökképzés a hazai felsőoktatásban2024-06-10T13:16:43+02:00László Csurgai-Horváthvegvari.zsolt@uni-nke.huLászló Bacsárdivegvari.zsolt@uni-nke.hu<p>A magyar űrkorszak 1946-ban kezdődött Bay Zoltán sikeres holdradar-kísérletével. Az elmúlt több mint 75 évben a magyar űrszektor lendületesen fejlődött és növekedett, nemzetközi elismerést ért el az űrkommunikáció, az anyagtudomány, a pikoműholdak, a dozimetria és még számos egyéb területen is. Az országban azonban egészen napjainkig nem létezett olyan felsőoktatási képzés, amely az űrhöz kapcsolódó mérnöki tevékenység átfogó oktatását tűzte ki célul. A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara – Magyarországon első egyetemként –, kidolgozta az űrmérnöki szak elindításához szükséges dokumentumokat, majd 2021 elején minisztériumi jóváhagyást kapott az űrmérnöki mesterképzés elindítására. Azt követően 2022 szeptemberében a BME-n elindulhatott a képzés az első űrmérnöki évfolyamon. A BME mesterképzése 26 tantárgyból és egy, a tárgykörhöz kapcsolódó 4 hetes ipari szakmai gyakorlatból áll. Cikkünkben felvázoljuk az űrmérnöki képzés létrejöttének folyamatát és bemutatjuk a BME által felkínált tantervet is.</p>2024-06-22T00:00:00+02:00Copyright (c) 2024 Dr. Csurgai-Horváth László, Dr. Bacsárdi László